![](https://akos.ba/wp-content/uploads/2016/05/9817571cb8bdffd7f40643ea5234281a.jpg)
Pravilna prehrana je jedna od sastavnih dijelova liječenja šećerne bolesti, utiče na regulaciju i sam tok šećerne bolesti.
Dijabetička dijeta nije ista za svakog bolesnika ovisi o propisanoj terapiji, metaboličkim potrebama, navikama, te tjelesnoj aktivnosti.
Plan prehrane za oboljele od šećerne bolesti zasniva se na podjeli namirnica u šest osnovnih skupina namirnica s obzirom na energijsku i nutritvnu vrijednost. Za svaku skupinu postoji preporučeni dnevni unos: hljeb i zamjene, povrće, voće, mlijeko i zamjene, meso i zamjene, masnoće i zamjene. Svaka zamjena za pojedinu namirnicu ima istu količinu ugljikohidrata, masti, bjelančevina i kalorija te se namirnice iz iste skupine mogu zamijeniti u obroku. Važno je pri tome paziti na preporučenu količinu namirnice (broj jedinica) iz određene skupine.
Evo koje namirnice savjetuje mr.sc. dipl.ing. Irena Martinis, dipl.ing. nutricionist, savjetovalište za prehranu, KB Dubrava iz Zagreba za sve oboljele od dijabetesa ili koji su na granici:
• Kupujte hljeb i žitarice od cjelovitog zrna. Studije su pokazale da je pojava otpornosti na inzulin i metaboličkog sindroma bila znatno manja među onim osobama koje su jeli žitna vlakna iz cjelovitih žitarica u usporedbi s onima koji su ih jeli manje.
• Uključite heljdu u svoju prehranu. Heljda može imati povoljni učinak u kontroli dijabetesa. Istraživanja provedena na pokusnim životinjama pokazala su da ekstrakt heljde može sniziti razinu glukoze u krvi za 12 do 19%. Naime, sastojak heljde tzv. kiro-inozitol ima značajnu ulogu u metabolizmu glukoze.
• Jedite sirovo i kuhano povrće s malo maslinovog ili bućinog ulja. Napravite salatu od crvenog luka. U ispitivanjima tolerancije na glukozu uočeno je: što je bio veći unos luka, to je bila niža razina glukoze. Pokusi i klinički dokazi otkrivaju kako je za takvo djelovanje zaslužan fitonutrijent alil-propil-disulfid. Navedeni fitonutijent snižava razinu šećera u krvi tako što povisuje količinu slobodnog inzulina.
• Jedite svježe ili kuhano voće, te svježe iscijeđene sokove od voća. Potrebu za slatkim desertom zamijenite voćkom ili voćnom salatom začinjenom cimetom. Istraživanja su pokazala da spojevi iz cimeta stimuliraju inzulinske receptore i značajno povećavaju sposobnost stanica da iskorištavaju glukozu.
• Meso i zamjene za meso pripremajte: kuhanjem, pirjanjem, pečenjem na žaru (roštilj), pečenjem u foliji. Jelo začinite bijelim lukom, te začinskim biljem (ružmarin, bosiljak, lovor i sl.). Istraživanja su dokazala da alicin, aktivna komponenta bijelog luka, snižava krvni pritisak, inzulin i trigliceride, ali i sprečava povećanje tjelesne mase.
• Prednost dajte biljnim uljima (maslinovom ulju, bućinom), sjemenkama (lanene, bućine, chia) i orašastim plodovima (bademi). Studije su pokazale kako obroci koji sadržavaju maslinovo ulje imaju bolji učinak na glukozu u krvi. Osim toga, dijabetička prehrana s malo maslinovog ulja pomaže u održavanju niske razine triglicerida, koje su u osoba sa šećernom bolešću često visoke.
• Konzumirajte mlijeko i fermentirane mliječne proizvode sa smanjenim udjelom masti.
Oboljelima od šećerne bolesti promjena prehrambenih navika predstavlja najveći problem, jer bolesnici imaju osjećaj da se radi o strogim zabranama i jednoličnoj prehrani. Međutim, vrlo brzo nakon uticaja pravilne prehrane na kvalitetu života, novi način pripreme hrane i izbor namirnica postaje dobar odabir za cijelu obitelj.- zaključila je mr.sc. dipl.ing. Irena Martinis.
Akos.ba i dobrekalorije.ba