Podveležje: Ozvaničen završetak radova na prvom vjetroparku Elektroprivrede BiH
Na platou Podveležja ozvaničen je završetak radova na izgradnji prvog parka vjetroelektrana Elektroprivrede Bosne i Hercegovine. Svečanosti organizovanoj simbolično na Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine prisustvovali su članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić i Šefik Džaferović
![](https://akos.ba/wp-content/uploads/2021/03/20210301_2_47108432_62966314_Web.jpg)
Na platou Podveležja ozvaničen je završetak radova na izgradnji prvog parka vjetroelektrana Elektroprivrede Bosne i Hercegovine, javlja Anadolu Agency (AA).
Svečanosti organizovanoj simbolično na Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine prisustvovali su članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić i Šefik Džaferović.
Komšić je govoreći o vjetroparku izrazio nadu da će njegovo puštanje u pogon predstavljati i početak novog trenda u Bosni i Hercegovini, i to ne zato što je to nešto što ide u korak sa zapadom, već zato što nam je “energija itekako potrebna“.
“Čestitke rukovodstvu Elektroprivrede BiH i svima koji su bili uključeni u gradnju ovog vjetroparka. Sjećam se prvog sporazuma u Predsjedništvu BiH koji se odnosio na ovaj pogon i to je tad izgledalo tako daleko, ali evo dočekali smo na sreću i taj dan. Sretan sam i što je to na Dan nezavisnosti BiH. Ovo je inače primjer da u našoj zemlji nije sve crno i da ima i dobrih, i naprednih stvari u kojima idemo u korak sa modernim svijetom. Želim da se takve stvari nastave i da Elektroprivreda BiH krene u realizaciju projekata širom Federacije BiH. To je jedna zona odgovonosti i sve čestitke radnicima, a građanima još jednom – sretan Dan nezavisnosti“, rekao je Komšić.
Zadovoljstvo nije krio ni njegov kolega Šefik Džaferović, koji je također u svom izlaganju naveo da je prije svega ponosan.
“Drago mi je što upravo na ovaj dan imamo priliku da svečano otvaramo pogon i da on otpočinje s radom u korist države i njenih građana. Projekti poput ovoga pokazuju ozbiljnost i snagu države. Oni pokazuju čvrstu opredijeljenost za razvoj, ali i sposobnost da državu vodimo tim putem. Siguran sam da, uspješno realizirajući ovakve projekte, na najbolji način ispunjavamo obavezu prema historijskoj generaciji, koja je prije 29 godina izborila samostalnost i nezavisnost države i ostavila nam je da skrbimo o njoj, kao uslovu naše slobode i našeg opstanka. Energetika je temelj moderne ekonomije”, naveo je Džaferović.
Ali, rekao je, energetika je i mnogo više od toga.
“Ona prožima svaku poru savremenog života i suštinski ga određuje. Kao takva, energetika ne predstavlja samo temelj razvoja jedne zajednice, već i temelj njene sigurnosti i u konačnici uslov njenog opstanka. Kroz iskustvo agresije mi smo na najbolji način iskusili šta znači energetska nezavisnost. Agresor je koristio energetske izvore kao oružje. Ograničavajući dotok energije, neprestano je stvarao uslove nepodnošljivosti s ciljem da nas trajno ukloni sa teritorije na koju je kidisao. Energetski resursi koje smo tada kontrolisali, poput dijela kapaciteta Elektroprivrede, predstavljali su sredstvo od neizmjernog značaja za odbranu i očuvanje države“, poručio je Džaferović.
Predsjednik Nadzornog odbora JP Elektroprivreda BiH Izet Žigić rekao je da je više razloga zbog kojih su u ovom preduzeću danas ponosni i zadovoljni. Ovo je, podsjetio je, prvi proizvodni objekat Elektroprivrede nakon skoro 40 godina.
“On je važan jer se njime ispunjava obaveza Bosne i Hercegovine kao potpisinice ugovora o energetskoj zajednici. Korištenje obnovljivih izvora energije je strateško opredjeljenje Elektroprivrede BiH, a realizacija ovog projekta znači i povećanje proizvodnje energije i pouzdanost snabdijevanja efikasnog korištenja prirodnih resursa u BiH. Ovo je, također, poticaj za razvoj domaće privrede. Posebno je važno i to što su tokom izgradnje angažovane domaće kompanije iz Sarajeva, Mostara i Tuzle, a od krucijalne važnosti bila je i podrška lokalne zajednice, pa na temelju ostvarene saradnje želimo ostvariti i sve buduće planove“, rekao je Žigić.
Instalirana snaga vjetroparka Podveležje iznosi 48 megavata, a ukupna godišnja proizvodnja oko 130 gigavat-sati električne energije. Inače, za proizvodnju 130 gigavat-sati električne energije potrebno je utrošiti 130.000 tona uglja