Testirana četverodnevna radna sedmica, rezultati su neočekivani
Nakon šest mjeseci radnici su izjavili da su manje iscrpljeni, da im se zdravlje poboljšalo te da su zadovoljniji poslom, a pritom su svoje prosječno radno vrijeme smanjili za oko četiri sata, na 34 sata sedmično
![](https://akos.ba/wp-content/uploads/2023/09/psao-e1693810616104.jpg)
Koncept četverodnevne radne sedmice u kojem zaposlenici primaju 100% plate za 80% uobičajenih radnih sati uz održavanje 100% produktivnosti posljednjih godina postaje sve popularniji širom svijeta.
Veliki međunarodni eksperiment s četverodnevnom radnom sedmicom pokazao je da se takav koncept rada isplati i poslodavcima i zaposlenicima, tako da je velika većina kompanija koje su učestvovale u njemu odlučila da se više neće vraćati na stari sistem.
Štaviše, pokazalo se da su zaposlenici koji su radili po tom konceptu u nastavku eksperimenta koji je produžen sa šest mjeseci na godinu dana uspjeli uspješno obaviti sve dodijeljene zadatke uz dodatno skraćenje radnog vremena, piše Index.hr.
Što je duže eksperiment trajao, to se radno vrijeme više skraćivalo
Drugim riječima, što su ljudi duže radili na nove, efikasnije načine, to su im radne sedmice postajale kraće.
Nakon šest mjeseci radnici su izjavili da su manje iscrpljeni, da im se zdravlje poboljšalo te da su zadovoljniji poslom, a pritom su svoje prosječno radno vrijeme smanjili za oko četiri sata, na 34 sata sedmično.
Oni koji su nastavili po istom rasporedu punih 12 mjeseci dodatno su skratili radno vrijeme na oko 33 sata sedmično, tvrde istraživači. U isto vrijeme nastavili su izvještavati o boljem mentalnom i fizičkom zdravlju te ravnoteži između posla i privatnog života.
To su pokazali rezultati eksperimenata provedenih tokom proteklih 18 mjeseci u SAD-u, Kanadi, Velikoj Britaniji i Irskoj, a potvrdila su ih i iskustva iz Australije i Novog Zelanda.
U novim eksperimentima učestvovale su različite kompanije iz različitih industrija, od neprofitnih organizacija, preko dizajnerskih agencija, do proizvođača.
100% zadataka u četiri dana za istu platu
Koncept četverodnevne radne sedmice u kojoj zaposlenici primaju 100% plate za 80% uobičajenih radnih sati uz održavanje 100% produktivnosti posljednjih godina postaje sve popularniji širom svijeta.
Neprofitna organizacija 4 Day Week Global, koja provodi testiranja ovog koncepta i sarađuje s vladama kako bi im pomogla u oblikovanju odgovarajućih politika, objavila je nedavno četvrtu fazu svojih istraživanja, čiji je fokus bio na dugoročnom uticaju ovih eksperimenata.
Petodnevna radna sedmica je stara konvencija
Zvonimir Galić s Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, suvoditelj studija Upravljanje ljudskim potencijalima na Sveučilištu u Zagrebu, smatra da je četverodnevna radna sedmica vjerovatno budućnost rada.
“Trenutna 40-satna radna sedmica je socijalna konvencija koja je nastala prije gotovo sto godina u industrijskoj ekonomiji i pitanje je koliko je primjerena za sadašnju situaciju”, kaže Galić za Index.
“Naprimjer, zanimljivo je primijetiti da je u zapadnom svijetu od 2. svjetskog rata produktivnost višestruko porasla, a da je broj radnih sati ostao više-manje konstantan i kreće se oko tih 40 sati ostvarenih u petodnevnoj radnoj sedmici.
Definitivno se nisu ostvarile prognoze poznatog britanskog ekonomista J. M. Keynesa koji je 1930-ih smatrao da će snažni tehnološki razvoj dovesti do skraćenja radne sedmice na 15 sati, a da ćemo ostatak koristiti za lični rast i razvoj. Sto godina kasnije četverodnevna radna sedmica mogla bi biti korak u tom smjeru”, dodaje Galić.
Prvo istraživanje duže od pola godine
Ovo je prvo istraživanje koje je pratilo takav sistem rada tokom 12 mjeseci umjesto šest mjeseci. Ranija, polugodišnja istraživanja dala su slične rezultate, međutim, postojala je sumnja da su pozitivni efekti bili posljedica činjenice da se radilo o novini, da bi oni s vremenom mogli nestati ili se smanjivati.
Istraživanje je uključilo povratne informacije dobivene od 988 osoba koje su radile u 41 kompaniji u SAD-u i Kanadi koje su prošle godine prešle na četverodnevnu radnu sedmicu.
“Ispitivanja su pozitivna u svim aspektima s ovim novim dokazima koji pomažu opovrgnuti zabrinutosti da su prethodni uspjesi bili rezultat novosti i da se dugoročno ne bi mogli održavati”, pišu autori u izvještaju.
Nakon 12 mjeseci dodatno skratili radno vrijeme
Štaviše, istraživanje je utvrdilo da je produženjem rada po novom sistemu došlo do daljnjeg poboljšanja tjelesnog i mentalnog blagostanja zaposlenika, te istovremenog povećanja produktivnosti.
“Uvidi nakon 12 mjeseci iznimno su pozitivni i doprinose izgradnji snažnih dokaza koji pokazuju trajne pozitivne efekte smanjenog radnog vremena”, rekli su u izvještaju osnivači 4 Day Week Global Charlotte Lockhart i Andrew Barnes.
“Ovi rezultati pokazuju daljnje pozitivne trendove u poslovnim koristima, dobiti za zdravlje i za osjećaj blagostanja, kao i u utjecajima na okoliš, te pružaju čvrst temelj za široko usvajanje četverodnevne radne sedmice”, dodali su.
Istraživanje je utvrdilo da su početna smanjenja iscrpljenosti, koja su se primijetila nakon uvođenja četverodnevne radne sedmice, uvelike ostala održana nakon 12 mjeseci, dok su se samoprocijenjeni rezultati tjelesnog i mentalnog zdravlja tokom godine nastavili poboljšavati.
Velika većina zaposlenika želi nastaviti tako raditi
Od učesnika studije njih 95% željelo je nastaviti s konceptom, gotovo 70% doživjelo je smanjenje iscrpljenosti, 40% se osjećalo manje pod stresom, a anksioznost se smanjila za 39% ispitanika.
Mjereno na samoprocijenjenom stepenu od jedan do pet, gdje je pet najbolja ocjena, mentalno zdravlje učesnika eksperimenta povećalo se s 2.92 prije početka eksperimenta na 3.42 nakon godinu dana, dok se njihovo fizičko zdravlje povećalo s 3.05 na 3.41.
Također je zabilježen veliki porast samoprocijenjene produktivnosti.
Istraživanje je utvrdilo da zaposlenici koji su se prebacili na 4-dnevnu radnu sedmicu nastavljaju raditi efikasnije umjesto da pokušavaju zbrzati i nagurati petodnevni posao u četiri dana.
Potvrđena poznata psihološka istraživanja
Galić kaže da rezultati istraživanja potvrđuju ranija psihologijska istraživanja.
“Što se tiče zadovoljstva, odnosno subjektivne dobrobiti, tu je situacija relativno jasna. Osim da radimo, svi imamo i druge životne uloge, a njihovo kontinuirano usklađivanje uzrokuje stres i, u gorim slučajevima, izaziva ‘burnout’, što može imati dugoročne posljedice i na zdravlje i na produktivnost.
Četverodnevna radna sedmica pomaže nam da bolje uskladimo radnu i ostale uloge, ali se i bolje odvojimo od posla za vrijeme dužeg vikenda. Zanimljivo, istraživanja su pokazala da je redovno psihološko odvajanje od posla navika visokoproduktivnih ljudi jer im omogućava dugoročniju motivaciju i produktivnosti”, kaže hrvatski naučnik.
“Što se tiče produktivnosti, tu je očita jedna stvar koju bih htio podcrtati – produktivnost ovisi o uslovima u kojima ljudi rade te o njihovoj motivaciji. Faktor jednačine koji se u skraćenju radne sedmice mijenja je motivacija ljudi. Drugim riječima, kad su zadovoljniji i motiviraniji, ljudi obave više posla u manje vremena. Pretpostavka o tome da su sretni radnici produktivniji smatra se jasno naučno potvrđenom”, tumači.
Zadovoljna je i većina kompanija
Posebno je zanimljivo to što su i kompanije koje su učestvovale u istraživanjima vrlo pozitivno ocijenile ukupno iskustvo, prosječnom ocjenom 8.7 od 10.
Neke od ključnih zabilježenih prednosti bile su poboljšanje produktivnosti i kvalitete, privlačenje novih zaposlenika te smanjenje odlazaka starih.
Prihodi uključenih kompanija porasli su u prosjeku za 15%, dok su zaposlenici za 32% manje razmišljali o napuštanju posla.
Ni jedna od uključenih kompanija nije izrazila namjeru vratiti se na petodnevnu radnu sedmicu. Čak 89% njih odlučilo je da će definitivno nastaviti s konceptom četverodnevne radne sedmice, a 11% je najavilo da će to vrlo vjerovatno učiniti.
Pandemija je pomogla eksperimentiranju
Galić kaže da je jedan faktor koji je sigurno utjecao na popularnost ovih promjena među poslodavcima bila nedavna pandemija za vrijeme koje je značajan udio radne snage radio od kuće.
“U tim promijenjenim uvjetima dio menadžmenta shvatio je da je pojam radnog vremena u nekim poslovima i uvjetima besmislen pa su se, ispravno, počeli fokusirati na to koliko ljudi odrade. Dodatno, svi poslodavci u zapadnom svijetu nose se s problemom nedostatka radne snage pa su zainteresirani za inovacije kojima postaju privlačni radnicima. odnosno vode više računa o zadovoljstvu radnika”, kaže Galić.
Slična iskustva u Australiji i na Novom Zelandu
Ovi rezultati podudaraju se s iskustvima 19 australskih i novozelandskih kompanija koje su učestvovale u eksperimentu u drugoj polovini 2022. On je pokazao da su zaposlenici kompanija koji su usvojili kraću radnu sedmicu bili zadovoljniji svojim poslovima, manje iscrpljeni te manje skloni uzimanju bolovanja i slobodnih dana.
Britanska multinacionalna kompanija Unilever proširila je svoju probu četverodnevne radne sedmice na osoblje u Australiji nakon uspješnog 18-mjesečnog pilota na Novom Zelandu. U novozelandskom pokusu, koji je trajao od decembra 2020. do juna 2022., 80 zaposlenika radilo je četiri dana u sedmici uz 100% svoje plaće, pri čemu su se obavezali na 100% truda na poslu. Kompanija je izvijestila o snažnim rezultatima u ispunjavanju poslovnih ciljeva, dok je izostanak s posla pao za 34%, a ispitano osoblje prijavilo je smanjenje stresa od 33% i smanjenje sukoba između posla i privatnog života za 67%. Kompanija je također najavila da će nastaviti ispitivanje na Novom Zelandu i proširiti ga na Australiju na 12 mjeseci.
Australski političari predložili nacionalni pilot-program
Povoljni rezultati pokrenuli su inicijative da se koncept četverodnevne radne sedmice šire prihvati u Australiji. Odbor australskog Senata preporučio je ranije ove godine provođenje pilot-programa tog koncepta u javnoj službi. Vlada i senatori Zelenih podržali su poziv izjavivši da su dokazi o njegovoj efikasnosti značajni.
Većina firmi vjerovatno će ipak nastaviti po starom
Uprkos ovim pozitivnim rezultatima, stručnjaci pretpostavljaju da će se velika većina kompanija vjerovatno nastaviti držati konvencionalnog petodnevnog rasporeda u doglednoj budućnosti.
Naime, treba istaknuti da su kompanije koje isprobavaju kraće sedmice većinski male, a ne velike te da su neki radnici u eksperimentima ipak prijavili da su imali problema da sve svoje radne obaveze obave u skraćenoj radnoj sedmici.
AI bi mogao odigrati važnu ulogu
Galić kaže da bi se četverodnevna radna sedmica, uprkos tome što se sada čini revolucionarnim mogao relativno brzo “uhvatiti” kao novi civilizacijski standard.
“Na njegovo prihvaćanje mogao bi utjecati i snažan razvoj umjetne inteligencije za koju McKinsey procjenjuje da bi mogla značajno utjecati na 30 do 70% radnih mjesta od kojih će neka nestati, a druga biti znatno izmijenjena. Tu ne treba biti ‘katastrofičar’, ali izgledno je da bi se tržište rada moglo značajno promijeniti zbog rasta produktivnosti uslijed većeg korištenja AI-ja. Naravno, posebno je pitanje hoće li se benefiti povećane produktivnosti zadržati samo kod vlasnika inovacija ili će se preliti i u intervencije usmjerene na povećanu kvalitetu života svih ljudi”, kaže Galić.
Problem manjka radne snage
Smatra da će također biti zanimljivo gledati kako pomiriti te trendove s trenutnom situacijom na tržištu rada.
“I Hrvatsku i druge zemlje Zapada karakterizira nedostatak radne snage koji je posljedica demografskih trendova odnosno činjenice da su kohorte ljudi koji izlaze iz tržišta rada bitno manje od onih koje u njega ulaze. Ova situacija u Hrvatskoj dodatno je otežana iseljavanjem nakon pristupanja EU. U takvim okolnostima na znatnom broju radnih mjesta bit će teško brzo očekivati uvođenje ovakve organizacije rada jer se smjene jedva krpaju s postojećim brojem radnika. Ponavljam, četverodnevna radna sedmica ima smisla kao kompenzacija za povećanu produktivnosti i teško ćemo govoriti o njemu u okolnostima zastarjelih organizacija u kojima su još važni sati rada, odnosno u kojima se povećanje produktivnosti ne događa”, zaključio je Indexov sagovornik.
akos.ba